Loading AI tools
יחידה בחיל ההנדסה הקרבית האחראית על ההכשרות ההנדסיות בצה"ל מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
בית הספר להנדסה צבאית, הידוע בראשי התיבות בהל"ץ, הוא היחידה בחיל ההנדסה הקרבית האחראית על כלל ההכשרות ההנדסיות בצה"ל. בהל"ץ ממוקם בבה"ד 14 שנמצא כיום ליד צוקי עובדה. על בית הספר מפקד קצין בדרגת אלוף־משנה. מפקדו הנוכחי של הבסיס הוא אלוף־משנה מעוז סלומון.
![]() ![]() |
---|
![]() |
חיל ההנדסה בצה"ל |
|
ראו גם |
תפקידו של בהל"ץ הוא להכשיר את חיילי חיל ההנדסה בתור פלסים שלב 05 (בעלי הכשרת רובאי 05) ולאחר אימון מתקדם פלסים שלב 06 (רמת הרובאות עולה ל־06). בנוסף, הוא מכשיר את לוחמי חיל ההנדסה במיקוש, חבלה, גישור, פריצה, הפעלת רק"ם הנדסי וכן מבצע הכשרות ייחודיות לאלה הממשיכים לענפי הצמ"ה (ראו קורסי צמ"ה), האב"ך או קצונה. בעתיד אמור לקום בבהל"ץ בית ספר לחבלה וכן מערך הכשרות לתפקיד "פלס־סייר" שיכשיר את לוחמי המחס"ר (מחלקות סיור) של חיל ההנדסה.[1]
בית הספר להנדסה צבאית הוקם בשנת 1948, זמן מלחמת העצמאות, בבסיס גלילות, בפיקודו של סא"ל מרדכי מירון.[2] ההכשרות בבית הספר נמשכו במהלך המלחמה לתקופות קצרות בלבד, משום שהחיילים נדרשו חזרה בחזית. ההכשרה בבית הספר נעשתה בעיקר בעברית ויידיש, אולם היו גם קורסים בשפות אחרות.[3][4] בבית הספר היו שלוש מחלקות: שדה, חבלה והסוואה. במחנה הוקם מוזיאון של אמצעים הנדסיים.[5] כעבור מספר חודשים הוקם בסיס הטירונים של החיל, בנפרד מבית הספר, בכפר יונה.[2]
בסוף 1953 עבר בית הספר לבסיס דורה, ליד נתניה, ובראשו עמד אל"ם אפרים להב, לימים קצין הנדסה ראשי.[2] בשנת 1955 עבר לבסיס חצור.[6]
בסביבות שנת 1972 עבר בסיס בית הספר לבסיס אדוריים והטירונות החיילית עברה אל מחנה בט"ר עציון. ב־1972 מונה אלוף־משנה אבישי כ"ץ למפקד בית הספר, והנהיג נורמות התנהגות חדשות, בהן שם דגש על הפסקת הטרטורים והתעמרויות של מפקדים בחיילים, שהיו רווחות אז. לטענת כ"ץ, מאמציו זכו להצלחה רבה, ותופעת הטרטורים נעקרה מהשורש, ובהל"ץ זכה להערכה רבה בקרב הקצינים הבכירים של צה"ל.[7]
ב־1995 עבר בסיס בית הספר למקומו הנוכחי בצוקי עובדה למבני בטון הכוללים חדרי שינה ממוזגים שבנה חיל ההנדסה של צבא ארצות הברית עבור חיל השריון כחלק מ-3 בסיסים (שיזפון, מגן-סיירים וצוקי עובדה) שנבנו בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 כפיצוי על הבסיסים ושטחי האימון שהחייל נאלץ לוותר בסיני במסגרת הסכם השלום עם מצרים. במחנה צוקי עובדה מוקם בתחילה (1985) למשך כעשור בסיס הטירונות החיילי של השריון עד שנת 1995, ואז הועבר הבסיס לחיל ההנדסה לטובת הבהל"ץ.
ב־1998 הוקם בבהל"ץ גדוד 614 המשמש עתודה הנדסית וכולל את מדריכי וצוערי קורסי הפיקוד של חיל ההנדסה הקרבית. הגדוד נקרא בשם "גדוד היובל" כיוון שבאותה שנה צוינו 50 שנה (יובל) להקמת מדינת ישראל. בשנת 2010 אוחדו פלוגות קורסי מפקדי הכיתות וקורס הקצינים של חיל ההנדסה הקרבית תחת גדוד אחד ושמו שונה לגדוד הפיקוד.
הענפים בבהל"ץ הם:
בסיס האימון החילי (בא"ח) אחראי על הכשרת הלוחמים, טירונות, הכשרות יסוד ואימון מתקדם.
שם | תקופת כהונה | הערות |
---|---|---|
אילן סבג | לימים קצין הנדסה ראשי | |
שרון חדד | ||
זכי יפת | 2011–2013 | לימים מהנ"פ צפון |
שרון חדד | 2013–2014 | כהונה שנייה |
מנור ינאי | 2014–2016 | לימים מפקד יהל"ם, רמ"ט פד"ם |
רענן בן יעקב | 2016–2020 | |
אדיר ריינס | 2020–2022 | |
מתן לוי | 2022–מכהן | מיועד לתפקיד קצין הנדסה של פיקוד הדרום |
בנוסף להדרכות, החיילים והמפקדים בבהל"ץ מאוגדים תחת גדוד הפיקוד (614). הגדוד הוקם ב־1998 ונקרא גדוד "היובל" על שם חגיגות היובל למדינת ישראל. הגדוד משמש כעתודה מבצעית ומדי פעם יוצאים לוחמיו לבצע פעולות בט"ש ומסייעים לכוחות בשטח. כמו כן, משמש הגדוד כעתודה הנדסית בעת מלחמה ושעת חירום. כוחות מגדוד זה פוצצו את בנייני התאומים בצומת נצרים במהלך האינתיפאדה השנייה[8] בשנת 2010 אוחדו פלוגות קורסי מפקדי הכיתות וקורס הקצינים של חיל ההנדסה הקרבית תחת גדוד אחד ושמו שונה לגדוד הפיקוד וב־2014 לחמו במבצע צוק איתן.[9]
ב-2023 עבר הגדוד שדרוג במעמדו והוכרז כ"גדוד לוחם" מן המניין, ולא רק במצבי חירום.[10] הגדוד נלחם במלחמת חרבות ברזל ברצועת עזה תחת פיקוד חטיבה 460. ב-6 בנובמבר 2023 חשף משגרי רקטות ורקטות עצמן שהוסתרו בסניף של תנועת נוער ובמסגד.[11]
במהלך הקרבות בצפון רצועת עזה נהרג סמ"ר אוריה יעקב, לוחם הגדוד.[12]
שם | תקופת כהונה | הערות |
---|---|---|
ניר לוי | 2001–2002 | המג"ד האופרטיבי הראשון |
ערן פאוקר | 2002–2004 | |
מני אחיטוב | 2004–2006 | |
משה מור | 2006–2008 | |
זכריה יפת | 2008–2009 | המג"ד בזמן מבצע עופרת יצוקה |
עידו מזרחי | 2009–2010 | לימים קצין הנדסה ראשי |
ערן קריסי | 2010–2012 | |
דייוויד סולומון | 2012–2014 | המג"ד בזמן מבצע צוק איתן |
אופיר בן דוד | 2014–2016 | |
היתאם חוסייסי | 2016–2018 | לימים קצין אג"ם של הגיס הצפוני |
מתן לבו | 2018–2020 | |
רן מור | 2020–2022 | |
אדונירם שרעבי | 2022–הווה | המג"ד הנוכחי; המג"ד בזמן מלחמת חרבות ברזל |
שם | תקופת כהונה | הערות |
---|---|---|
מרדכי מירון | 1948– | מפקדו הראשון של בית הספר להנדסה צבאית |
אפרים להב | לימים קצין ההנדסה הראשי | |
אלחנן קליין | 1955– | לימים קצין ההנדסה הראשי |
אלחנן קליין | 1957–1961 | כהונה שנייה |
זאב שפריר[13] | ||
מיכאל רייצ'וק[14] | ||
אבישי כ"ץ | 1972– | לימים קצין ההנדסה הראשי |
יהודה כהן | לימים קצין ההנדסה הראשי | |
ישי דותן | לימים קצין ההנדסה הראשי, בעל עיטור המופת | |
פיני דגן | 1992–1995 | |
איתן לידור | לימים קצין ההנדסה הראשי | |
אלי טולדנו | לימים קצין ההנדסה הראשי | |
אברהם בן דוד | לימים קצין ההנדסה הראשי | |
אלי פרץ | ||
יהודה קטורזה | 2000–2002 | |
שמעון דניאל | לימים קצין ההנדסה הראשי | |
משה שלי | לימים קצין ההנדסה הראשי | |
יוסי מורלי | לימים קצין ההנדסה הראשי | |
יובל מור | 2009–2007 | |
איתן דהן | 2009–2011 | לימים מבקר מערכת הביטחון |
אמיר אביבי | 2011–2013 | לימים סגן מבקר מערכת הביטחון |
אילן סבג | 2013–2015 | לימים קצין ההנדסה הראשי |
ערן קריסי | 2015–2017 | |
עידו מזרחי | 2017–2019 | לימים קצין ההנדסה הראשי |
זיו נמני | 2019 - 24 במאי 2021 | |
יואב טורחנסקי | 24 במאי 2021 - 2023 | לימים קצין ההנדסה הראשי |
מעוז סלומון | 2023 - | |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.